30.07.2024 р. читачка бібліотеки Мудревська Віта Володимирівна прочитала вірш Ганни Світличної "Мова".
Бібліотеку відкрито у 1980 році. Вона є інформаційним та культурно-освітнім закладом на Теремках ІІ.Тут можуть представити свої таланти і здібності літератори,художники, музиканти,актори - як відомі митці,так і початківці та аматори. При бібліотеці діє художня галерея "Зустріч",працює клуб дозвілля "Радість". Обслуговує користувачів на абонементі та в читальному залі.
вівторок, 30 липня 2024 р.
понеділок, 29 липня 2024 р.
Із циклу заходів "Читай українською! Говори українською!"
29.07.2024 р. читач бібліотеки Сьомка Дмитро прочитав вірш Юрія Гаврилюка "Мово наша".
четвер, 25 липня 2024 р.
Із циклу заходів "Читай українською! Говори українською!"
25.07.2024 р. читачка бібліотеки Росінська Дар'я прочитала вірш Миколи Федунця "Рідна мова".
вівторок, 23 липня 2024 р.
Із циклу заходів "Читай українською! Говори українською!"
23.07.2024 р. читачка бібліотеки Чемериська Людмила Михайлівна прочитала вірш Богдана Стельмаха "Рідна мова".
понеділок, 22 липня 2024 р.
Із циклу заходів "Читай українською! Говори українською!"
22.07.2024 р. читачка бібліотеки Гром Любов Володимирівна прочитала вірш Данила Кононенка "Щира втіхо - рідна мово".
неділя, 21 липня 2024 р.
Із циклу заходів "Читай українською! Говори українською!"
21.07.2024 р. читачка бібліотеки Огородник Вікторія прочитала вірш Віолетти Дворецької "Мова - немов криниця".
вівторок, 9 липня 2024 р.
понеділок, 8 липня 2024 р.
17 липня - 175-річчя від дня народження Олени Пчілки
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEio6ffuKM-sLXIM2NrL0_eTHmS0_DCxG8WDHciPxiIy16h7H9dZOd_gJC135fJ44y7qJMgv7-sA3LA21KdMb7KPojovx2aT9bSdixmbm4cejV91YGsDt5jHBS6h6vcXCASlHgxNQ2jS28xRaduIyf3D0Ur0zf_LDiQm944oTxZyxuXqvHZNk5A7k6blVaE/w223-h400/IMG_3993.jpg%201.jpg)
Завдяки братові Михайлу Драгоманову юна Ольга познайомилася та спілкувалася з композитором Миколою Лисенко та письменником Михайлом Старицьким, вченими, етнографами, фольклористами Павлом Житецьким, Олександром і Софією Русовими та долучилася до київської "Громади" (культурно-просвітницької організації ліберальної української інтелігенції). До "Громади" входив також Петро Косач - студент права Київського університету, який переймався проблемами української освіти та культури.
У 1871 році у Новограді-Волинському в Олени Пчілки народилась донька Лариса - майбутня українська поетеса Леся Українка.
З вдячністю і гордістю називала Леся Українка свою матір найкращою, найрозумнішою, найталановитішою жінкою світового рівня.
У кінці 90-х років родина Косачів переїжджає на постійне мешкання до Києва. Ольга Петрівна завідує літературним відділом "Київського літературно-артистичного товариства", стає редактором і видавцем журналу "Рідний край", виступає з доповідями про українських та польських письменників, пише нариси та спогади про видатних діячів української культури: Т. Шевченка, Є. Гребінку, М. Лисенка, М. Старицького, М. Драгоманова, Б. Грінченка, П. Житецького та ін.
Олена Пчілка видала перший феміністичний альманах "Перший вінок", який вона заснувала разом з подругою Наталією Кобринською у Львові і давала можливість видатним жінкам того часу – письменницям, активісткам друкувати свої оповідання, маніфести, роздуми. В цьому альманасі Олена Пчілка публікувала й свої феміністичні оповідання.
"Вона була по-материнському невсипущо-працьовита і по-чоловічому, як на свій час, освічена. Збирала пилок пізнання з найкращих квіток світових і несла до українського вулика меді солодкий, а часом і гіркий, національного прозріння... Недарма ж узяла собі за псевдонім назву трудолюбної комахи. Олена Пчілка..." Ю. Хорунжий
Олена Пчілка рішуче виступала проти національного, політичного й соціального гніту, проти чужої школи з її бездушністю й формалізмом.
Олена Пчілка - перша жінка-борець за українську мову. На відкритті пам’ятника Котляревському в Полтаві вона демонстративно виступила українською, попри царську заборону і ризик арешту. Олена Пчілка була єдиною жінкою, яка увійшла і поїхала в складі делегації українських інтелігентів на перемовини до царського прем’єра добиватися скасування заборони друкувати книжки і викладати в школах українською.
Понад 10 років була видавцем патріотичного журналу "Рідний Край".
За власний кошт видала "Співомовки" Степана Руданського і скуповувала українські книжки для клубної бібліотеки. За більшовиків, у 1920 році, під час святкування дня народження Тараса Шевченка у Гадяцькій гімназії Олена Пчілка огорнула погруддя поета національним синьо-жовтим стягом.
В 20-30 ті роки в м. Києві вона працювала в етнографічній та літературно-історичній комісіях Академії наук УРСР.
У 1928 році за заслуги в розвитку української літератури, науки та культури Олену Пчілку було обрано членом-кореспондентом АН УРСР.
В останні роки життя, коли почалися сталінські репресії проти української інтелігенції, Олена Пчілка зазнала переслідувань.
Померла Олена Пчілка 4 жовтня 1930 року в Києві.
Щоб більше дізнатися про життєвий і творчий шлях Олени Пчілки запрошуємо вас ознайомитися з нашою виставкою.
четвер, 4 липня 2024 р.
Із циклу заходів "Читай українською! Говори українською!"
3.07.2024 р. мешканка мікрорайону Теремки ІІ Оксана прочитала вірш Віолетти Дворецької "Моєї творчості основа".